Atjaunojamās platības sadalījumā pa to vecumiem

Tabulā apkopots atjaunojamo platību sadalījums pēc to vecuma pa īpašumu veidiem (valsts, pārējiem mežiem un valstī kopā).

Pie atjaunojamām platībām ieskaitītas visas platības, kurās augošā mežaudze neatbilst tiem atjaunotas mežaudzes kritērijiem, kurus nosaka Ministru kabineta (MK) Meža atjaunošanas noteikumi Nr. 354 (10.10.2000):
1) atbilstošs sugu sastāvs konkrētā meža augšanas apstākļu tipā (AAT);
P.S. Meža augšanas apstākļu tips- mežaudžu sistematizācijas vienība. Mežaudzes sistematizē pēc mežaudzes augsnes, mitruma apstākļiem, uzbūves, atjaunošanās gaitas un produktivitātes. Viena tipa mežaudzēs piemēro vienveidīgus meža apsaimniekošanas principus (MK Meža atjaunošanas noteikumi Nr. 354, 2. pants).
2) minimālais atjaunotās mežaudzes koku augstums;
3) ieaugušo koku skaits atkarībā no valdošās sugas;
4) ieaugušo koku izvietojums ir vienmērīgs;
5) maksimālās platības ierobežojums, kurā nav iespējama meža atjaunošana;
6) atjaunotai mežaudzei jābūt koptai.

Mežaudzi nepieciešams atjaunot noteiktā termiņā, lai ekonomiski lietderīgi izmantotu meža zemi. Termiņā neapmežojot platību nākošajā gadā stājas spēkā ciršanas aizliegums galvenajā cirtē. Meža likumdošana noteikusi konkrētus meža atjaunošanas termiņus. Atjaunošanas termiņi atkarībā no AAT var būt 3 vai 5 gadi. Meža likuma 21. pants nosaka, mežaudze jāatjauno triju gadu laikā pēc cirtes veikšanas. MK Meža atjaunošanas noteikumi Nr. 354 (10. 10. 2000) nosaka tos meža augšanas apstākļu tipus, kuriem pielieto piecu gadu atjaunošanas termiņu. C kolonā atsevišķi izdalītas platības ar triju un piecu gadu atjaunošanas termiņiem, kā arī to summētas platības ar abiem atjaunošanas termiņiem. Par termiņā neatjaunotām platībām (platības, kurās savlaicīgi nav veikta meža atjaunošana) tiek uzskatītas:
1) ar 3 gadu atjaunošanas termiņu - 3-gadīgas un vecākas atjaunojamās platības;
2) ar 5 gadu atjaunošanas termiņu - 5-gadīgas un vecākas atjaunojamās platības.

Pie atjaunojamām platībām tiek ieskaitītas:
1) izcirtumi (tabulā - izcirt.);
2) audzes (tabulā- G<G_krit), kurās nav iespējama mežaudzes apmierinoša attīstība. Tās var būt saimnieciskās darbības rezultātā pārretinātas audzes; vēja, uguns, slimību ietekmētas audzes; appludinātas audzes u.c. faktoru ietekmētas mežaudzes, kuru kvalitāte ir samazinājusies zem kritiski pieļaujamās robežas. Par mežaudzes kvalitātes rādītāju tiek izmantots audzes šķērslaukums - apzīmē ar G - (audzes koku šķērsgriezumu laukumu summa 1,3 m augstumā no sakņu kala uz 1 ha). Audzes šķērslaukuma kritiskās vērtības nosaka MK Noteikumi par koku ciršanu meža zemēs Nr. 372 (24.10.2000). E - K kolonās dots atjaunojamo platību sadalījums pēc to vecuma. Par pirmo gadu tiek uzskatīts ciršanas gads vai gads, kad tiek konstatēts, ka audzes šķērslaukums kļuvis zemāks par kritisko. Piemēram, izcirtumam (AAT ar 3 gadu atjaunošanas termiņu), kurš nocirsts 2001. gadā atjaunošanas termiņš iestāsies 2003. gadā un, ja platība līdz 2003. gada beigām netiks atzīta par atjaunotu, 2004. gadā iestāsies galvenās cirtes aizliegums.

03_forma.xls

Uz augšu